Klasifikační řád

(Kriteria hodnocení výsledků vzdělávání)

Podklady pro  hodnocení a  klasifikaci výchovně  vzdělávacích výsledků a  chování žáka získává učitel zejména soustavným diagnostickým pozorováním žáka soustavným sledováním  výkonu žáka  a jeho  připravenosti na vyučovaní různými druhy  zkoušek (písemná,  ústní, grafická, praktická, pohybová), didaktickými testy, analýzou výsledků činností žáků, konzultacemi s ostatními učiteli a podle potřeby i se zařízením školského poradenství.
Učitel určí klasifikační stupeň a je povinen vést evidenci o každé klasifikaci žáka.
Počet jednotlivých zkoušek a jejich formu stanoví vyučující individuálně tak, aby bylo možné objektivně provést celkovou klasifikaci žáka v jednotlivých vyučovacích předmětech ve stanovených termínech. Minimální počet hodnocených výkonů za klasifikační období je tři. U předmětů s jednohodinovou týdenní dotací dva.
Učitel je povinen splnit počet písemných prací a praktických zkoušek, které stanoví učební osnovy příslušných vyučovacích předmětů. 
Učitel oznamuje žákovi výsledek každé klasifikace a poukazuje na klady a nedostatky hodnocených výkonů. Po ústním vyzkoušení oznámí učitel žákovi výsledek hodnocení okamžitě. Výsledky hodnocení písemných zkoušek a prací a praktických činností oznámí žákovi nejpozději do 14 dnů.
Kontrolní písemné práce a další druhy zkoušek rozvrhne učitel rovnoměrně za celý školní rok, aby se nadměrně nenahromadily v určitých obdobích.
V jednom dni mohou žáci denního studia konat max. jednu písemnou zkoušku, která trvá celou vyučovací hodinu i více. Pokud je takováto zkouška vyhlášena, je vyučující povinen ji zapsat do třídní knihy.

Míra úspěšnosti žáků při plnění povinností a zadaných úkolů je hodnocena podle klasifikační stupnice a níže uvedených zásad.
Právo na klasifikaci vzniká teprve po splnění požadovaných studijních kriterií. 
Pro možnost řádné klasifikace v předmětu je stanoven limit zameškaných hodin 20% z celkové dotace v daném pololetí a předmětu. Pokud toto kritérium není splněno, je vyučující oprávněn žáka neklasifikovat do provedení přezkoušení z učiva za celé pololetí. V případě, že žák zameškal více než  30 % výuky, koná celkové přezkoušení vždy. Zrušit povinnost přezkoušení žáka může pouze ředitel školy ve zvláštních případech.  
Pro výše uvedené pravidlo se pro potřebu celkového součtu absencí nezapočítávají hodiny zameškané z důvodů dalších školních aktivit nebo akcí organizovaných školou (reprezentace školy na různých soutěžích apod.).

Stupně hodnocení prospěchu a chování a jejich kritéria

Výsledky vzdělávání žáka v jednotlivých povinných a nepovinných předmětech stanovených školním vzdělávacím programem (do jeho přijetí učebním plánem) se hodnotí v průběžné i v závěrečné klasifikaci stupni prospěchu: 1 – výborný,  2 – chvalitebný,  3 – dobrý,  4 – dostatečný,  5 – nedostatečný. 

Stupeň 1 ( výborný ).
Žák ovládá učebními osnovami požadované poznatky, fakta, pojmy, definice a zákonitosti uceleně, přesně a úplně a chápe vztahy mezi nimi. Pohotově vykonává požadované intelektuální a motorické činnosti. Samostatně a tvořivě uplatňuje osvojené poznatky a dovednosti pro řešení teoretických a praktických úkolů, při výkladu a hodnocení jevů a zákonitostí. Myslí logicky správně, zřetelně se u něho projevuje samostatnost a tvořivost. Jeho ústní a písemný projev je správný, přesný a výstižný. Výsledky jeho činnosti jsou kvalitní, pouze s menšími nedostatky je schopen samostatně studovat vhodné texty.

Stupeň 2 ( chvalitebný )
Žák ovládá učebními osnovami požadované poznatky, fakta pojmy, definice a zákonitosti v podstatě uceleně, přesně a úplně. Pohotově vykonává požadované intelektuální a motorické činnosti. Samostatně a produktivně nebo podle menších podnětů učitele uplatňuje osvojené poznatky a dovednosti při řešení teoretických a praktických úkolů, při výkladu a hodnocení jevů a zákonitostí. Myslí správně, v jeho myšlení se projevuje logika a tvořivost. Ústní a písemný projev mívá menší nedostatky ve správnosti, přesnosti a výstižnosti. Kvalita výsledků činností je zpravidla bez podstatných nedostatků. Žák je schopen samostatně nebo s menší pomocí studovat vhodné texty.

Stupeň 3 ( dobrý )
Žák má v ucelenosti, přesnosti a úplnosti osvojení požadovaných poznatků, faktů, pojmů, definic a zákonitostí nepodstatné mezery. Požadované intelektuální a motorické činnosti nevykonává vždy přesně. Podstatnější nepřesností a chyby dovede za pomoci učitele korigovat. Osvojené poznatky a dovednosti aplikuje při řešení teoretických úkolů s chybami. Uplatňuje poznatky a provádí hodnocení jevů a zákonitostí podle podnětů učitele. Jeho myšlení je vcelku správné, není vždy tvořivé. Ústní a písemný projev není vždy správný, přesný a výstižný. Častější nedostatky se projevují v kvalitě výsledků jeho činnosti. Je schopen samostatně studovat podle návodu učitele.

Stupeň 4 ( dostatečný )
Žák má v ucelenosti, přesnosti a úplnosti osvojení požadovaných poznatků závažné mezery. Při provádění požadovaných intelektuálních a motorických činností je málo pohotový a má větší nedostatky. V uplatňování osvojených poznatků a dovedností při řešení teoretických a praktických úkolů se vyskytují závažné chyby. Při využívání poznatků pro výklad a hodnocení jevů je nesamostatný. V logice myšlení se vyskytují závažné chyby, myšlení je zpravidla málo tvořivé. Jeho ústní a písemný projev má zpravidla vážné nedostatky ve správnosti, přesnosti a výstižnosti. Výsledky jeho činnosti nejsou kvalitní. Závažné nedostatky a chyby dovede žák s pomocí učitele opravit. Při samostatném studiu má velké těžkosti.

Stupeň 5 ( nedostatečný )
Žák si požadované poznatky neosvojil uceleně, přesně a úplně, má v nich závažné a značné mezery. Jeho dovednost vykonávat požadované intelektuální a motorické činnosti má velmi podstatné nedostatky. V uplatňování osvojených vědomostí a dovedností při řešení teoretických a praktických úkolů se vyskytují velmi závažné chyby. Při výkladu a hodnocení jevů a zákonitostí nedovede své vědomosti uplatnit ani s podněty učitele. Neprojevuje samostatnost v myšlení, vyskytují se u něho časté logické nedostatky. V ústním a písemném projevu má závažné nedostatky ve správnosti, přesnosti a výstižnosti. Kvalita výsledků jeho činnosti je na nízké úrovni. Závažné nedostatky a chyby nedovede opravit ani s pomocí učitele. Nedovede samostatně studovat.

c) Klasifikace ve výchovných vyučovacích předmětech 
Klasifikace ve výchovných vyučovacích předmětech (tělesná, hudební a výtvarná výchova) vychází ze splnění limitů a požadavků stanovených osnovami. Prioritou v hodnocení není absolutní výkon, ale spíše ochota zapojit se aktivně a tvořivě do vykonávaných činností. Výběr činností je určován osnovami, ale pedagog zároveň hledá vyváženost mezi složkou výkonnostní a prožitkovou či emotivní. Vlastní žákův výkon je hodnocen nikoliv ve srovnání s výkonem absolutním, ale především ve srovnání současného a minulého žákova výkonu. Hlavním smyslem této skupiny předmětů je vzbudit v žácích zájem o využití poznaných aktivit v dalším životě jako jednoho ze způsobů trávení volného času. 
Poznámka: Předmět občanská výchova je zařazen do skupiny předmětů s teoretickým zaměřením.

Celkové hodnocení žáka

Celkové hodnocení žáka na konci prvního a druhého pololetí vyjadřuje výsledky průběžné klasifikace ve vyučovaných předmětech a klasifikaci jeho chování, nezahrnuje klasifikaci v nepovinných vyučovacích předmětech.
Celkové hodnocení žáka na konci prvního a druhého pololetí se vyjadřuje takto:
- prospěl s vyznamenáním
- prospěl
- neprospěl 
Žák prospěl s vyznamenáním, nemá-li v žádném vyučovacím předmětu prospěch horší než chvalitebný, průměrný prospěch z povinných předmětů nemá horší než 1,50 a jeho chování je velmi dobré.
Žák prospěl, nemá-li v žádném vyučovacím předmětu prospěch nedostatečný.
Žák neprospěl, má-li z některého vyučovacího předmětu i po opravné zkoušce prospěch nedostatečný.
Na konci 1. pololetí je dokladem o hodnocení vzdělávání výpis, na konci pololetí 2. je žákům vydáváno vysvědčení na předepsaném tiskopise.

                                                          Opravné zkoušky

Žák, jehož prospěch je na konci druhého pololetí nedostatečný max. ze dvou vyučovacích předmětů koná opravnou zkoušku.
Opravnou zkoušku koná i žák, jehož prospěch na konci 1. pololetí je nedostatečný ze dvou vyučovacích předmětů, které se vyučují pouze v 1. pololetí.
Termín opravných zkoušek určí ředitel školy tak, aby opravné zkoušky proběhly nejpozději do konce příslušného školního roku. Opravné zkoušky jsou komisionální.
Žák, který se bez vážných důvodů k vykonání opravné zkoušky nedostaví nebo ji nevykoná, neprospěl.