Fyzika
Charakteristika vyučovacího předmětu
Vyučovací předmět Fyzika je jedním z vyučovacích předmětů ŠVP, který žákovi umožňuje poznávání přírody jako systému, chápání důležitosti udržování přírodní rovnováhy, uvědomování si užitečnosti přírodovědných poznatků a jejich aplikací v praktickém životě. Předmět rozvíjí dovedností žáků objektivně a spolehlivě pozorovat, měřit, experimentovat, vytvářet a ověřovat hypotézy, vyvozovat z nich závěry a ty ústně i písemně interpretovat. Osvojením si základních fyzikálních pojmů, veličin a zákonitostí vede žáky k porozumění fyzikálních jevů a procesů, vyskytujících se v přírodě, běžném životě i v technické či technologické praxi. Předmět Fyzika seznamuje žáky s možnostmi a perspektivami moderních technologií, učí žáky rozlišovat příčiny fyzikálních dějů, souvislosti a vztahy mezi nimi, předvídat je, popř. ovlivňovat, a to hlavně v souvislosti s řešením praktických problémů. 

Cílové zaměření:
-	podchycení a rozvíjení zájmu o poznávání základních fyzikálních pojmů a zákonitostí, s využíváním jednoduchých fyzikálních pokusů, řešení problémů a zdůvodňování správného jednání v praktických situacích;
-	k osvojení si základních poznatků z vybraných okruhů učiva (látky a tělesa, pohyb těles, síly, mechanické vlastnosti tekutin, energie, zvukové děje, elektromagnetické a světelné děje, vesmír);
-	vytváření potřeb objevovat a vysvětlovat fyzikální jevy, správně měřit fyzikální veličiny, zdůvodňovat vyvozené závěry a získané poznatky využívat k rozvíjení odpovědných občanských postojů;
-	získávání a upevňování dovedností pracovat podle pravidel bezpečné práce při provádění fyzikálních pozorování, měření a experimentů.

Obsahové, časové a organizační vymezení předmětu
	Fyzika je povinným vyučovacím předmětem pro studenty osmiletých a čtyřletých gymnázií. Čtyřleté gymnázium se řídí podle ŠVP odpovídajících ročníků osmiletého gymnázia. Vyučuje se v 2 hodinové týdenní dotaci v každém ročníku, pouze v 7. ročníku je 0,5 hodiny týdně navíc určené speciálně pro laboratorní práce. Na tyto hodiny navíc se třída půlí.   
Vyučovací předmět Fyzika je zpravidla vyučován v odborné učebně fyziky nebo v laboratoři fyziky. Výuka fyziky ve vhodných případech může probíhat i v jiných prostorách školy a mimo budovu školy. 
Vzdělávací obsah předmětu vychází ze vzdělávacího oboru Fyzika v RVP ZV a RVP GV. Na nižším gymnáziu je přizpůsoben edici učebnic Fyzika pro 6.-8. roč. ZŠ a víceletá gymnázia od RNDr. Martina Macháčka, CSc. od nakl. Prometheus. Na vyšším gymnáziu je přizpůsoben edici učebnic Fyzika pro gymnázia od nakl. Prometheus. 
Ve vyučovacím předmětu Fyzika je naplňována část vzdělávacího obsahu vzdělávacího oboru RVP ZV Výchova ke zdraví tématu Rizika ohrožující zdraví a jejich prevence. 
Učivo předmětu úzce souvisí a prolíná s učivem matematiky, chemie, přírodopisu, biologie a zeměpisu. Podrobněji a konkrétněji mezipředmětové vztahy ukazuje tabulka vzdělávacího obsahu předmětu. Mezipředmětové vztahy k matematice ve vyšším gymnáziu nejsou v tabulce uváděny až na výjimky, protože je potřeba téměř všude. Jedná se především učivo: výrazy, funkce, rovnice, vyjádření neznámé ze vzorce, goniometrie a statistické zpracování výsledků (lab. práce). 
V každém ročníku jsou provedeny minimálně 3 nebo 4 laboratorní práce. Na nižším gymnáziu je v nich integrována část výuky vzdělávací oblasti Člověk a svět práce tematického okruh Práce s laboratorní technikou z RVP ZV. Některé laboratorní práce a úkoly mohou studenti dostat za úkol zpracovat pomocí počítače, což přesahuje do vzdělávací oblasti Informatika a ICT. 
V posledním ročníku je předmět doplněn seminářem, pokud je dostatečný počet zájemců z řad studentů. Seminář se zaměřuje na prohloubení a rozšíření znalostí z fyziky, dále na přípravu studentů k maturitní zkoušce a k přijímacímu řízení na VŠ. 
Během studia se mohou žáci každoročně zúčastnit těchto soutěží: fyzikální a astronomická olympiáda

Do předmětu fyzika jsou částečně integrována tato průřezová témata.
Pro nižší gymnázium
•	Osobnostní a sociální výchova 
1.	Osobnostní rozvoj 	Rozvoj schopností poznání
2.	Sociální rozvoj 	Komunikace
Kooperace a kompetice
3.	Morální rozvoj 	Řešení problémů a rozhodovací dovednosti
•	Environmentální výchova
1.	Základní podmínky života
2.	Lidské aktivity a problémy životního prostředí

Pro vyšší gymnázium
•	Osobnostní a sociální výchova
1.	Seberegulace, organizační dovednosti a efektivní řešení problémů
2.	Spolupráce a soutěž
•	Environmentální výchova
1.	Člověk a životní prostředí
•	Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech 
1.	Žijeme v Evropě

     Průřezové témata, hlavně osobnostní a sociální výchova, se promítají do výuky ve všech ročnících, především v laboratorních pracích, proto jsou v tabulce se vzdělávacím obsahem uvedena jen některá.

Výchovné a vzdělávací strategie
Kompetence k učení

Učitel: 
-	systematicky žáky motivuje, jejich zapojováním do zajímavých fyzikálních pozorování, měření a experimentů, učit se novým poznatkům a dovednostem, především pak novým postupům a metodám fyzikálního zkoumání, plánování a kritickému hodnocení vlastní činnosti, soustavnému hledání informací v různých zdrojích 
-	rozšiřuje poznávací potenciál žáků tím, že s nimi vede diskuse o možných vysvětleních pozorovaných fyzikálních jevů nebo diskuse o jejich možném průběhu či způsobech ověřování pravdivosti zmiňovaných vysvětlení
-	systematicky žákům předkládá úkoly z různých oblastí fyzikálního poznávání, jejichž zvládnutí od nich vyžaduje intenzivní a organizované prohledávání rozličných informačních zdrojů (knižních, časopiseckých, internetových) 
-	soustavně vede žáky, s využitím jejich vlastní empirické zkušenosti či s využitím pro žáky dostupných informačních zdrojů, k nalézání souvislostí fyzikálního poznávání s ostatními, v první řadě pak přírodovědnými, obory poznávání a tím také k zefektivnění učení žáků.
-	při řešení příkladů dbá na správný a přehledný zápis
-	zařazuje motivační úlohy a reálné příklady z praxe

Kompetence k řešení problémů

Učitel:
-	vytváří příležitosti, aby si žáci mohli uvědomit či rozpoznat problémovou situaci;  chtějí např. změřit hodnotu určité veličiny a zjišťují, že nemají dostatek údajů či prostředků k jejímu měření nebo dané experimentální zařízení ji nedovoluje za určitých podmínek měřit apod.
-	vede soustavně žáky k tomu, aby problém, na který narazí při svém fyzikálním studiu, formulovali jasně a jednoznačně, nejlépe pak prostřednictvím matematických pojmů či měřicích operací; chtějí-li např. řešit problém, jak a v jaké míře jedna fyzikální vlastnost objektu ovlivňuje druhou, musí tyto vlastnosti vyjádřit jako měřitelné veličiny 
-	všestranně podporuje žáky v tom, aby navrhovali či používali další metody, informace nebo nástroje pro řešení daného problému, jestliže dosavadní metody, informace a prostředky k cíli nevedly; zjistí-li např., že zvolená výpočetní metoda nevede k řešení dané fyzikální úlohy, pokusí se navrhnout jinou metodu, úlohu zjednoduší apod. 
-	za pomocí vhodných příkladů vede žáky k tomu, aby posuzovali řešení problému z hlediska jeho správnosti, jednoznačnosti či efektivnosti a případně porovnávali i různá řešení daného problému; mohou např. posuzovat dvě měřicí metody téže fyzikální veličiny z hlediska měřicích chyb, které při nich vznikají, z hlediska spolehlivosti těchto metod
-	se žáky rozebírá chybná řešení problémů i možnosti tato chybná řešení korigovat; zjistí-li např. žáci, že (teoretická) předpověď průběhu určitého fyzikálního jevu se neshoduje s experimentálními údaji, hledají příčiny tohoto nesouladu a navrhují adekvátnější řešení
-	při vhodných příležitostech rozkrývá žákům možnosti využívat osvojené metody fyzikálního poznávání i při řešení problémů v jiných oblastech (než je oblast fyzikálního poznávání), pokud jsou tyto metody v těchto oblastech relevantní či aplikovatelné; žáci mohou využívat např. metody měření fyzikálních veličin při řešení chemických, biologických či geografických problémů.
-	podněcuje žáky k odhadování výsledku a ke zhodnocení, zda dosažený výsledek je reálný
-	vyžaduje fyzikální rozbor situace a zdůvodnění zvoleného postupu
-	učí žáky rozlišit fyzikální model od reality a posoudit, kdy lze využitím modelu danou situaci zjednodušit
-	využívá chyb žáků k odstranění nesprávných postupů

Kompetence komunikativní:

Učitel:
-	vede žáky k přesnému a logicky uspořádanému vyjadřování a logické argumentaci.
-	učí žáky stručně, přehledně i objektivně sdělovat postupy a výsledky svých pozorování a svých experimentů.
-	ve výuce podporuje používání výpočetní techniky.
-	učí, žáky publikovat a prezentovat své názory a myšlenky.
-	podporuje přátelskou komunikaci mezi žáky a vyučujícím a mezi žáky navzájem.

Kompetence sociální a personální:

Učitel:
-	učí žáky pracovat v týmech.  
-	rozvíjí schopnost žáků zastávat v týmu různé role.

Kompetence občanské a pracovní:

Učitel:
-	vede žáky k poznání možností rozvoje i zneužití fyziky.
-	vedeme žáky k aktivní ochraně jejich zdraví, a k aktivní ochraně životního prostředí.
-	vyžaduje dodržování stanovených pravidel (pravidla bezpečné práce při fyzikálních měřeních, pozorováních a experimentech, pravidla chování ve škole, v učebně fyziky, dodržování stanovených pracovních postupů apod..)
-	učí žáky optimálně plánovat a provádět soustavná pozorování a experimenty a získaná data zpracovávat a vyhodnocovat.
-	důsledně kontroluje plnění uložených úkolů a využívá domácí přípravu žáků ve vyučovacích hodinách.
-	orientačním zkoušením a testy ověřuje soustavnou přípravu žáků na výuku

V tabulkách pro jednotlivé ročníky jsou ve sloupci Poznámky uvedeny následující údaje:
­	odkaz na předchozí navazující učivo ve tvar ŠVP ročník.kapitola u nižšího gymnázia.
­	návrhy na laboratorní práce, které nemusí být v daném ročníku všechny realizovány nebo mohou být nahrazeny vhodnou alternativou 
­	návrhy na exkurze, které nemusí být realizovány nebo mohou být nahrazeny vhodnou alternativou
­	nepovinné rozšiřující učivo.

Vysvětlivky zkratek: 
PT – průřezové téma
TO – tematické okruhy
MPV – mezipředmětové vztahy
LP – laboratorní práce

1.	 Úvod do fyziky				
­	uvede příklady toho, jak fyzika usnadňuje každodenní život	­	porovnání každodenního života v minulosti a dnes	MPV: dějepis 
		
­	odliší jevy, které zkoumá fyzika, od jevů, které zkoumají jiné přírodní vědy	­	přírodní vědy			
­	určí jednoduché vlastnosti pevných, kapalných i plynných látek
­	určí, zda daná látka patří mezi látky plynná, kapalná či pevná 
­	v jednoduchých případech určí společné a rozdílné vlastnosti různých látek
­	podle pokynů učitele provede jednoduché pokusy, které ukazují některé vlastnosti látek	­	vlastnosti pevných látek (kvalitativní): tvrdost, pružnost, tvárnost, křehkost, barva
­	vlastnosti kapalin: snadno mění tvar, nemění objem
­	vlastnosti plynů: mění tvar i objem	MPV: chemie 

­	používá ve správných souvislostech slova „látka“ a „těleso“
­	rozezná v jednoduchých případech některé běžné látky (např. železo, olovo, měď, mosaz, polystyren apod.)	­	látka a těleso	MPV: chemie 		
2.	 Magnetická, elektrická a gravitační síla				
­	rozpozná, kdy je těleso přitahováno nebo odpuzováno magnetickou silou
­	pomocí železného tělesa najde póly daného magnetu
­	zmagnetuje ocelový drát tyčovým magnetem
­	odliší stejné póly a různé póly dvou magnetů
­	předpoví, jak na sebe budou působit stejné a různé póly dvou magnetů
­	pomocí kompasu určí směr k severu	­	magnetická síla, trvalý magnet, póly magnetu, magnetické pole 

­	severní a jižní pól magnetu

­	kompas, magnetické pole Země	

MPV: zeměpis 		
­	třením zelektruje těleso a ukáže, jak působí elektrickou silou na některá jiná tělesa
­	předpoví, jak na sebe budou působit souhlasné a nesouhlasné náboje
­	nabije elektroskop a pak ho dotekem ruky nebo vodiče vybije	­	elektrický náboj, elektrická síla, elektrické pole
­	kladný a záporný náboj

­	elektroskop			
­	ukáže směr gravitační síly Země 
­	na obrázku nebo globusu ukáže, jaký směr má gravitační síla v různých místech na Zemi
­	správně používá olovnici a vodováhu
­	na obrázku nebo modelu ukáže, jakou gravitační silou na sebe působí dvě vesmírná tělesa nebo dvě tělesa na Zemi; vysvětlí, proč tuto sílu mezi dvěma tělesy na Zemi nepociťujeme	­	gravitační síla, gravitační pole
­	vodorovný a svislý směr

­	olovnice, vodováha	
MPV: zeměpis

MPV: člověk a svět práce		
3.	 Fyzikální veličiny: délka, objem, hmotnost, hustota, čas, síla				
­	změří délku běžnými měřidly, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše
­	vzájemně převádí jednotky délky
­	v jednoduchých případech odhadne délku
­	určí aritmetický průměr z naměřených hodnot dané veličiny	­	délka, značka délky, jednotky délky
­	předpony  kilo-, deci-, centi-, mili-
­	délková měřidla
­	opakované měření délky	MPV: matematika a její aplikace
MPV: člověk a svět práce	LP: Měření délek posuvným měřidlem (vícenásobné měření, tloušťka listu papíru, vnější a vnitřní průměr trubky)	
­	vypočítá objem nádob tvaru kvádru a krychle
­	změří objem kapaliny běžnými měřidly, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše
­	vzájemně převádí jednotky objemu m3, dm3, cm3, l, hl, dl, ml
­	změří objem pevného tělesa pomocí odměrného válce
­	v jednoduchých případech odhadne objem	­	objem, značka objemu, jednotky objemu
­	předpona hekto-,
­	odměrné nádoby	MPV: matematika a její aplikace
MPV: chemie
MPV: člověk a svět práce	LP: Měření objemu výpočtem a odměrným válcem	
­	změří hmotnost běžnými váhami, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše
­	vzájemně převádí jednotky hmotnosti
­	v jednoduchých případech odhadne hmotnost	­	hmotnost, značka hmotnosti, jednotky hmotnosti
­	předpona deka- 
­	hrubá a čistá hmotnost, brutto a netto
­	váhy	MPV: chemie
MPV: člověk a svět práce	LP: Měření hmotnosti	
­	odhadne, která ze dvou látek má větší a která menší hustotu
­	ze známé hmotnosti a známého objemu vypočítá hustotu
­	odlišuje hustotu od „tekutosti“ kapaliny 	­	hustota (jen v nejjednodušších souvislostech), značka hustoty, jednotka hustoty g/cm3	

MPV: matematika a její aplikace		
­	odliší, které vlastnosti látek nebo těles jsou fyzikální veličiny a které ne	­	veličina, fyzikální veličina, výhody jejich užívání	MPV: matematika a její aplikace		
­	změří čas mezi dvěma událostmi hodinkami nebo stopkami, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše
­	v jednoduchých případech vzájemně převádí jednotky času 
­	v jednoduchých případech odhadne dobu mezi dvěma událostmi
­	ze dvou časových údajů vypočítá dobu, která mezi nimi uplynula	­	čas, značka času, jednotky času
­	hodiny
	MPV: tělesná výchova		
­	v jednoduchých případech určí, zda jedno těleso působí na druhé silou, a popíše účinky této síly
­	odliší správné a nesprávné použití slova „síla“
­	změří velikost síly siloměrem, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše	­	síla, značka síly, jednotky síly

­	siloměr		LP: Měření síly siloměrem	
4.	 Teplota a teplotní roztažnost				
­	změří teplotu kapaliny nebo plynu teploměrem, odhadne chybu měření a výsledek správně zapíše
­	změří teplotu těla a rozhodne, co znamená pro zdravotní stav	­	teplota a její změna, značka teploty, jednotka teploty ˚C
­	teploměr, Celsiova stupnice
­	normální, zvýšená teplota, horečka, vysoká horečka	MPV: chemie

Výchova ke zdraví: tepelné účinky na člověka	LP: Měření teploty a její graf	
­	jednoduchým pokusem ukáže, že látky se při zahřívání roztahují a při ochlazování smršťují
­	předpoví, jak se změní délka či objem tělesa při dané změně jeho teploty
­	uvede příklady toho, jak teplotní roztažnost využíváme a kdy nám vadí	­	teplotní roztažnost pevných látek, kapalin a plynů
­	praktický význam teplotní roztažnosti
­	bimetal, termostaty a jejich využití
­	přiměřená teplota v bytě	

PT: environmentální výchova
TO: základní podmínky života		
5.	 Částicové složení látek				
­	provede nebo popíše některé pokusy, které nás vedou k přesvědčení, že látky se skládají z částic, že se tyto částice neustále pohybují a že na sebe působí silou
­	pomocí částicového modelu vysvětlí, proč se látky vypařují a proč jsou plyny stlačitelné a kapaliny ne
­	pomocí modelu přitahujících se částic vysvětlí některé jevy běžného života
­	pomocí obrázku nebo modelu ukáže vztah mezi atomy, molekulami a krystaly
­	na modelových obrázcích odliší prvek, sloučeninu a směs
­	ve velmi jednoduchých případech uvede, zda daná látka je prvek, sloučenina nebo směs a zda je krystalická, nebo ne	­	částicové složení látek
­	souvislost skupenství látek s jejich částicovou stavbou
­	neustálý pohyb částic, Brownův pohyb, difúze

­	vzlínání
­	atom, molekula, krystal

­	prvek, sloučenina, směs

MPV: chemie		
6.	 Elektrický obvod				
­	rozliší vodič a izolant 
­	v jednoduchých případech nakreslí schéma k reálnému obvodu nebo sestaví obvod podle schématu.
­	rozhodne, zda daným obvodem se zdrojem a jedním nebo několika spotřebiči bude protékat proud, a případně opraví jednoduchou závadu
­	uvede napětí některých běžných zdrojů (plochá baterie, autobaterie, zásuvka) a rozhodne, zda k danému zdroji může připojit daný spotřebič
­	rozhodne, zda je napětí daného zdroje pro člověka nebezpečné, nebo ne
­	zná a dodržuje základní pravidla bezpečnosti práce s elektrickým zařízením a elektrickými spotřebiči 
­	rozhodne, zda se v daném spotřebiči využívá zahřívání vodiče proudem
­	do obvodu správně zapojí jistič nebo pojistku
­	ukáže pokusem magnetické účinky cívky s proudem
­	vysvětlí, jak pracuje elektrický zvonek, relé a jistič
­	vysvětlí funkci hromosvodu	­	elektrický obvod a jeho součásti: zdroj napětí, spotřebič, spínač, vodič, banánek, zdířka
­	schéma, schematické značky
­	uzavřený a neuzavřený obvod
­	napětí (intuitivně), jednotka napětí
­	proud (intuitivně), jednotka proudu
­	jednoduchý a rozvětvený obvod
­	bezpečné a nebezpečné napětí
­	základní pravidla bezpečného zacházení s elektrickým zařízením
­	tepelné účinky elektrického proudu, 
­	tepelné spotřebiče
­	zkrat a jeho důsledky
­	pojistky a jističe
­	hromosvod	MPV: člověk a svět práce

Výchova ke zdraví: ochrana před nebezpečným napětím a proudem		
7.	 Zvukové jevy				
­	rozpozná ve svém okolí zdroje zvuku a ukáže v nich část, která se chvěje
­	porovná různá prostředí podle toho, jak pohlcují a jak přenášejí zvuk
­	podle doby mezi zábleskem a zahřměním odhadne, v jaké vzdálenosti uhodil blesk	­	zdroj zvuku
­	výška, hlasitost a barva tónu
­	rychlost zvuku ve vzduchu	Výchova ke zdraví: ochrana před nebezpečným hlukem		

1.	Úvod				
­	uvede příklady toho, jak fyzika usnadňuje každodenní život	­	příklady využití fyzikálních zákonů v denním životě	MPV: člověk a svět práce	ŠVP 1.1	
2.	Pohyb				
­	v jednoduchých případech rozhodne, jaký druh pohybu těleso koná vzhledem k jinému tělesu; předvede pohyb rovnoměrný, zrychlený a zpomalený 
­	při řešení problémů využívá vztah mezi rychlostí, dráhou a časem u rovnoměrného pohybu těles 
­	v jednoduchých případech odhadne rychlost
­	při řešení velmi jednoduchých fyzikálních problémů používá fyzikální vzorce typů a = bc nebo a = b/c a uvážlivě do nich dosazuje správné hodnoty veličin 
­	veličiny do vzorců dosazuje i s jednotkami a automaticky provádí jednotkovou kontrolu výsledku	­	pohyb rovnoměrný, zrychlený, zpomalený
­	pohyb přímočarý a křivočarý
­	dráha, značka dráhy
­	rychlost, značka rychlosti, jednotky rychlosti  m/s, km/h, km/s
­	vztahy s = vt a v = s/t

MPV: matematika a její aplikace 

	LP: Měření délek posuvným měřidlem (vícenásobné měření, tloušťka listu papíru, vnější a vnitřní průměr trubky)

ŠVP 1.3

Exkurze: automobilka Škoda	
­	podle změřených nebo jinak získaných údajů sestaví tabulku dráhy jednoduchého pohybu
­	podle jednoduché tabulky vytvoří ručně nebo pomocí tabulkového procesoru graf 
­	používá jízdní řád
­	v jednoduchých případech určí z grafu dráhy charakter pohybu
­	vypočítá průměrnou rychlost
­	určí, vzhledem k čemu se dané těleso pohybuje a vzhledem k čemu je v klidu	­	tabulka dráhy

­	graf dráhy

­	jízdní řád

­	průměrná rychlost, její značka a jednotky

MPV: informační a komunikační technologie	ŠVP 1. 3
	
3.	Síla				
­	určí v konkrétní jednoduché situaci druhy sil působících na těleso, jejich velikosti, směry, výslednici a účinky
­	porovná síly podle velikosti, ukáže směr síly; v jednoduchých případech odhadne sílu
­	znázorní známou sílu šipkou
­	v jednoduchých případech rozhodne, zda jsou dvě síly v rovnováze	­	účinky síly

­	rovnováha sil		

ŠVP 1. 3	
­	ze známé hmotnosti vypočítá tíhu tělesa a obráceně
­	rozlišuje a ve správné souvislosti používá termíny „hmotnost“ a „tíha“
­	porovná tíhu tělesa na Zemi a na Měsíci, popř. i na jiných tělesech	­	gravitační síla Země, tíha tělesa
­	přímá úměrnost mezi gravitační silou a hmotností tělesa; veličina g a její přibližná hodnota	

	ŠVP 1.2	
­	skládá síly stejného nebo opačného směru
	­	výslednice dvou sil stejných a opačných směrů
	MPV: člověk a svět práce	Doplňkové nepovinné učivo:
- skládá síly různých směrů pomocí rovnoběžníku sil
- kvalitativně řeší problémy se silami na nakloněné rovině a s rozkladem síly v praktických situacích	
­	určí, které těleso působí na které třecí silou, jaký má tato síla směr a jaké účinky
­	v jednoduchých případech změří třecí sílu siloměrem
­	rozhodne, kdy je třecí síla užitečná a kdy ne, a navrhne, jak ji zvětšit nebo zmenšit	­	třecí síla
­	ovlivňování velikosti třecí síly v praxi
­	kolo

	MPV: člověk a svět práce	LP: Na čem závisí tření ?

-měřením určí součinitel tření	
­	při řešení praktických problémů využívá vztah mezi tlakovou silou, tlakem a obsahem plochy, na niž síla působí 
­	v jednoduchých praktických situacích porovná tlaky a odhadne tlak
­	v praktických situacích rozhodne, kdy je užitečné tlak zvětšovat a kdy zmenšovat, a navrhne vhodný způsob	­	tlaková síla, tlak
­	značka tlaku, jednotky tlaku	MPV: člověk a svět práce
MPV: matematika a její aplikace		
4.	Newtonovy zákony				
­	využívá Newtonovy zákony pro objasňování či předvídání změn pohybu těles při působení stálé výsledné síly v jednoduchých situacích 
­	ukáže příklady setrvačnosti na pohybech na povrchu Země i na pohybech nebeských těles; vysvětlí, proč se tělesa na Zemi zastavují
­	ukáže nebo popíše, jak by se pohybovalo těleso, kdyby na něj nepůsobila třecí ani jiná síla
­	kvalitativně předpoví pohyb tělesa, na které působí známá síla
­	porovná pohyb dvou těles různé hmotnosti, na které působí stejná síla
­	v jednoduchých případech vzájemného působení dvou těles odliší akci a reakci a ukáže jejich účinky 	­	zákon setrvačnosti (první Newtonův zákon)

­	zákon síly (druhý Newtonův zákon)

­	zákon akce a reakce (třetí Newtonův zákon)	

Výchova ke zdraví: chování lidského těla při autonehodách		
5.	Páka (otáčivé účinky síly)				
­	aplikuje poznatky o otáčivých účincích síly při řešení praktických problémů 
­	najde páku v jednoduchých praktických zařízeních, ukáže její osu, ramena a působící síly a vysvětlí její význam
­	ze známých sil a ramen rozhodne, je-li páka v rovnováze
­	vypočítá sílu, kterou páka působí, zná-li potřebné veličiny
­	vypočítá moment síly ze známé síly a ramene
­	nalezne páku v některých jednoduchých strojích, určí, jak tyto stroje mění sílu a uvede příklady jejich využití
­	v jednoduchých případech určí nebo odhadne polohu těžiště 
­	podle polohy těžiště vzhledem k podstavě tělesa předpoví pohyb tělesa
­	rozliší stabilní a nestabilní rovnováhu tělesa	­	páka, osa, ramena, působící síly
­	rovnoramenná a nerovnoramenná páka 

­	rovnováha na páce a na pevné kladce

­	moment síly

­	těžiště
­	stabilní rovnováha	MPV: člověk a svět práce

MPV: matematika a její aplikace	Doplňkové nepovinné učivo: volná kladka, kladkostroj, kolo na hřídeli, jednoduché stroje

LP: Experimentální určení polohy těžiště	
6.	Tlak v kapalinách a plynech				
­	využívá vztah mezi hustotou, hmotností a objemem při řešení praktických problémů 
­	najde hustotu látky v tabulkách hustot a použije ji při řešení problémů
­	používá poznatku, že tlak v klidné kapalině roste s hloubkou, pro řešení praktických problémů
­	ze známé hloubky pod hladinou a hustoty kapaliny vypočítá hydrostatický tlak
­	pomocí principu spojených nádob určí hladinu kapaliny
­	pomocí atmosférického tlaku vysvětlí některé skutečnosti
­	změří přetlak a atmosférický tlak vhodným přístrojem
­	ukáže pokusem existenci vztlakové síly, změří vztlakovou sílu
­	vypočítá vztlakovou sílu, která působí na těleso o známém objemu ponořené do kapaliny
­	předpoví z analýzy sil působících na těleso v klidné tekutině chování tělesa v ní (rozhodne, zda se těleso z dané látky v dané kapalině ponoří, nebo ne)
­	určí hustotu kapaliny hustoměrem
­	pomocí Pascalova zákona vysvětlí činnost hydraulických zařízení	­	hustota, jednotky hustoty kg/m3, kg/dm3, g/cm3
­	hustota vody
­	tabulky hustot
­	hydrostatický tlak

­	spojené nádoby
­	atmosférický tlak

­	vztlaková síla, Archimedův zákon
­	potápění, vznášení se a plování těles v klidných tekutinách

­	hustoměr
­	Pascalův zákon, hydraulická zařízení	MPV: matematika a její aplikace

MPV: matematika a její aplikace

MPV: přírodopis – tlak krve

MPV: matematika a její aplikace	ŠVP 1. 3

LP: Určení  hustoty výpočtem z naměřeného objemu a hmotnosti

LP: Archimedův zákon – určení vztlakové síly	
				
7.	Světelné jevy				
­	v jednoduchých případech ukáže šíření světla od světelného zdroje přes osvětlené těleso až do oka
­	využívá zákona o přímočarém šíření světla ve stejnorodém optickém prostředí a zákona odrazu světla při řešení problémů
­	pokusem ukáže, že světlo se šíří přímočaře, a využívá toho v praxi
­	rozloží bílé světlo na barevná světla
­	v jednoduchých případech předpoví, jak bude vypadat stín
­	pomocí modelu vysvětlí měsíční fáze, zatmění Slunce a zatmění Měsíce	­	světelný zdroj, paprsek, 
­	rychlost světla ve vakuu a v různých prostředích
­	

­	rozklad bílého světla hranolem
­	stín 
­	měsíční fáze, zatmění Slunce a Měsíce	

		
­	předpoví, jak se paprsek odrazí od zrcadla
­	v jednoduchých případech předpoví nebo vysvětlí, co vidíme v zrcadle
­	ze znalosti rychlostí světla ve dvou různých prostředích rozhodne, zda se světlo bude lámat ke kolmici či od kolmice, a využívá této skutečnosti při analýze průchodu světla čočkami	­	zákon odrazu, zobrazení na rovinném, dutém a vypuklém zrcadle (kvalitativně)

	LP: Počet odrazů v úhlovém zrcadlu	
­	kvalitativně předpoví, jak se paprsek lomí při přechodu z jednoho prostředí do druhého
­	rozliší spojku a rozptylku
­	spojkou zobrazí předmět na stínítko 
­	správně používá běžné optické přístroje 
­	uvědoměle dodržuje zásady hygieny zraku	­	zákon lomu
­	čočky, spojky, rozptylky
­	zobrazení tenkou spojkou a rozptylkou (kvalitativně)

­	stavba a funkce oka	

MPV: přírodopis – lidské oko
Výchova ke zdraví: zraková hygiena		

1.	Práce a výkon				
­	v jednoduchých případech určí práci ze známé síly a dráhy a vyjádří ji ve správných jednotkách
­	využívá vztah mezi výkonem,  prací a časem
­	ze vztahů W = F∙s a P = W/t vypočítá jednu veličinu, zná-li druhé dvě
­	využívá „zlaté pravidlo mechaniky“ (u jednoduchých strojů se práce vložená rovná práci získané) k řešení jednoduchých problémů
­	z vložené a získané práce nebo z příkonu a výkonu vypočítá účinnost a ztráty	­	práce, značka práce, jednotky práce

­	výkon, značka výkonu, jednotky výkonu

­	příkon, ztráty, účinnost                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                            	MPV: člověk a svět práce

MPV: matematika a její aplikace

	

ŠVP 2.5

LP: Měření účinnosti jednoduchého stroje – nakloněná rovina	
2.	Energie a teplo				
­	v jednoduchých případech porovná pohybovou energii dvou těles
­	podle vykonané práce určí změnu pohybové nebo polohové energie
­	rozhodne, kdy těleso má větší a kdy menší polohovou energii 
­	ze změny výšky a z hmotnosti vypočítá změnu gravitační polohové energie
­	na běžných jevech ukáže, kdy se polohová energie přeměňuje na pohybovou nebo obráceně
­	používá zákona zachování mechanické energie k přibližnému řešení některých problémů	­	pohybová energie

­	polohová energie (gravitační, pružnosti, magnetická, elektrická)

­	přeměny energie

MPV: matematika a její aplikace		
­	pokusem ukáže, že při tření se zvětšuje teplota tělesa
­	vysvětlí vztah mezi vnitřní energií tělesa a pohybovou a polohovou energií jeho částic; uvede nebo pokusem předvede jevy nasvědčující tomu, že při vyšší teplotě se částice pohybují rychleji
­	v jednoduchých případech přibližně porovná vnitřní energie dvou těles
­	určí teplo, které je třeba k ohřátí daného množství 	­	vnitřní energie (tepelná, chemická, jaderná)

­	Jouleův pokus

­	měrná tepelná kapacita		

LP: Měření měrné tepelné kapacita kovů v kalorimetru	
­	vody o daný teplotní rozdíl
­	určí v jednoduchých případech teplo přijaté či odevzdané tělesem	­				
­	rozliší různé druhy energie: pohybovou, polohovou (gravitační, magnetickou, elektrickou, pružnosti), vnitřní (tepelnou, chemickou, jadernou), zářivou
­	určí, jak se při určitém procesu přeměňují různé druhy energie
­	využívá zákona zachování energie a poznatků o přeměnách a přenosu energie pro řešení jednoduchých problémů	

­	zákon zachování energie
­	perpetuum mobile	PT: environmentální výchova
TO: lidské aktivity a problémy životního prostředí		
­	rozliší šíření tepla vedením, prouděním a zářením a ukáže je pokusem
­	používá poznatky o šíření tepla k řešení praktických problémů, zejména k šetrnému využívání energie	­	šíření tepla, vedení, proudění, záření			
­	obrázkem nebo popisem znázorní model částicové struktury plynů, kapalin a krystalů
­	v tabulkách najde teplotu tání nebo varu látky, rozhodne, v jakém je látka skupenství za dané teploty 
­	používá poznatky o tom, co ovlivňuje rychlost vypařování, k řešení praktických problémů
­	využívá poznatků o změnách atmosférického tlaku a o proudění v atmosféře k vysvětlení některých jevů v počasí a podnebí	­	částicová struktura látek
­	přeměny skupenství, tání a tuhnutí, vypařování a kapalnění
­	teplota tání, teplota varu
­	skupenské teplo tání	MPV: chemie

PT: environmentální výchova
TO: základní podmínky života	ŠVP 1. 5 a 1. 6
	
­	podle obrázku nebo modelu rozliší benzinový a Dieselův motor a popíše jeho funkci a části	­	benzinový (zážehový) a Dieselův (vznětový) motor	MPV: člověk a svět práce		
3.	Elektřina a magnetizmus				
­	obrázkem nebo popisem znázorní model molekuly a atomu
­	podle obrázku rozliší atom od iontu a atomy a ionty různých prvků od sebe
­	určí, zda je náboj určitého atomu, iontu nebo 	­	molekuly, atomy (opakování)
­	jádro, obal

­	proton, neutron, elektron; jejich náboj
­	kladný a záporný iont; jeho náboj	MPV: chemie

	ŠVP 1.5

ŠVP 1.2	
­	částice v atomu kladný, záporný, nebo nulový
­	provede některé jednoduché pokusy z elektrostatiky	­				
­	sestaví správně podle schématu složitější elektrický obvod a analyzuje správně schéma reálného obvodu
­	určí směr proudu v obvodu, je-li znám kladný pól zdroje
­	změří elektrický proud ampérmetrem; správně zapojí ampérmetr do obvodu
­	využívá pravidel pro proud v jednoduchém a rozvětveném obvodu pro řešení problémů	­	směr proudu
­	elektrický proud, značka proudu, jednotka proudu
­	ampérmetr
­	1. Kirchhoffův zákon (bez uvedení jména)	Výchova ke zdraví: ochrana před nebezpečným napětím a proudem	ŠVP 1.6	
­	změří elektrické napětí voltmetrem; správně zapojí voltmetr do obvodu; používá digitální multimetr a správně na něm nastaví měřenou veličinu
­	správně zapojí reostat do obvodu a použije ho ke změně proudu
­	využívá Ohmův zákon pro část obvodu při řešení praktických problémů; vypočítá proud, odpor nebo napětí, jsou-li známy druhé dvě veličiny	­	elektrické napětí, značka napětí, jednotka napětí
­	voltmetr, multimetr
­	elektrický odpor, značka odporu, jednotka odporu
­	Ohmův zákon

MPV: matematika a její aplikace	ŠVP 1. 6

Doplňkové nepovinné učivo:
vypočítá odpor drátu z jeho průřezu, délky a měrného odporu	
­	zapojí několik součástek do obvodu paralelně a sériově
­	nakreslí schéma obvodu s několika součástkami zapojenými paralelně a sériově
­	na schématu i v reálném obvodu odliší paralelní a sériové zapojení součástek
­	určí napětí a proud v různých místech obvodu, jsou-li známy potřebné veličiny
­	vypočítá výsledný odpor rezistorů zapojených do série	­	zapojení paralelní (vedle sebe) a sériové (za sebou)

­	vztahy pro napětí a proud u spotřebičů popř. rezistorů zapojených paralelně a sériově
­	výsledný odpor několika rezistorů v sérii	

MPV: matematika a její aplikace	LP: Měření ele. proudu a napětí pro výpočet ele. odporu rezistoru

Exkurze: nkt cables Vrchlabí k.s	
­	využívá vztahy P = UI pro elektrický příkon a W = Pt pro práci při řešení problémů; vzájemně při tom převádí jednotky J a kWh
­	odečte spotřebovanou elektrickou energii na elektroměru	­	elektrická práce a výkon
­	jednotka energie kWh	MPV: matematika a její aplikace

PT: environmentální výchova
TO: lidské aktivity a problémy životního prostředí	ŠVP 1.6	
­	ze slané nebo kyselé vody a kovových elektrod vyrobí galvanický článek a prokáže na něm napětí
­	z několika článků sestrojí baterii
­	správně používá komerční články a baterie
­	vysvětlí, kdy a jak prochází proud kapalinou a plynem	­	galvanický článek

­	baterie

­	vedení proudu v kapalinách a plynech	MPV: chemie
MPV: člověk a svět práce	LP: Sestrojení galvanických článků a změření jejich napětí	
­	pokusem ukáže, že okolo vodiče s proudem a v cívce vzniká magnetické pole 
­	využívá prakticky poznatky o působení magnetického pole na magnet a na cívku s proudem
­	vysvětlí, jak pracuje elektromotor na stejnosměrný proud	­	magnetické účinky proudu
­	cívka
­	stejnosměrný elektromotor	MPV: člověk a svět práce
	ŠVP 1.6

	

1.	Elektromagnetická indukce a praktické využití elektrické energie				
­	využívá prakticky poznatky o vlivu změny magnetického pole v okolí cívky na vznik indukovaného napětí v ní 
­	pokusem ukáže vznik indukovaného napětí v cívce
­	z elektrotechnické stavebnice sestaví alternátor, dynamo a transformátor a ukáže jejich funkci
­	odliší zdroje stejnosměrného a střídavého proudu; nakreslí zjednodušený graf napětí těchto zdrojů v závislosti na čase	­	elektromagnetická indukce
­	generátor, alternátor, dynamo, transformátor

­	stejnosměrný a střídavý proud, jejich značky

MPV: člověk a svět práce

	ŠVP 3.3

LP: Vlastnosti magnetického pole samostatně vyrobené cívky	
­	využívá vztahu pro transformační poměr N1 : N2  = U1 : U2  = I2 : I1 při řešení problémů
­	nakreslí schéma přenosu elektrické energie z elektrárny k místům spotřeby a odůvodní nutnost přenášet energii při vysokém napětí	­	transformační poměr pro napětí a proud
­	výroba a přenos elektrické energie
­	ochrana před nebezpečným napětím proti zemi
­	ochranný, nulovací a fázový vodič	MPV: matematika a její aplikace

	LP: Sestrojení transformátoru a ověření jeho funkce měřením střídavého napětí	
­	odliší ochranný vodič podle barvy izolace
­	nakreslí schéma připojení elektrického spotřebiče s ochranným vodičem k zásuvce
­	v jednoduchých případech rozhodne, zda určité zacházení s elektrickým zařízením je nebezpečné, nebo ne
­	rozhodne popř. předvede, co dělat v případě mimořádné události související s elektrickým zařízením (např. přestanou svítit světla, dojde k úrazu elektrickým proudem, ze spotřebiče se kouří, vznikl požár apod.)	­	

­	bezpečné zacházení s elektrickým zařízením

­	nácvik chování při mimořádné situaci	

Výchova ke zdraví: bezpečné zacházení s elektrickým zařízením

ŠVP 1.6	
2.	Kmitání, vlnění, zvuk				
­	pokusem předvede jednoduchý kmitavý pohyb 
­	změří periodu nebo frekvenci pomalého periodického děje
­	z frekvence vypočítá periodu nebo obráceně
­	z grafu periodické veličiny určí její frekvenci a periodu	­	kmitavý pohyb
­	perioda, frekvence a její souvislost s výškou tónu
­	jednotka frekvence hertz		ŠVP 1.7
ŠVP 4.1
LP: Na čem závisí doba kmitu matematického kyvadla?	
­	pokusem ukáže mechanické vlnění
­	pokusem ukáže, že zvuk se šíří konečnou rychlostí
­	najde v tabulkách nebo na internetu rychlost zvuku v dané látce a použije ji k řešení problémů	­	vlnění
­	vlastnosti zvuku – látkové prostředí jako podmínka šíření zvuku
­	rychlost šíření zvuku v různých prostředích 
­	odraz zvuku na překážce, ozvěna; pohlcování zvuku		ŠVP 1.7	
­	posoudí možnosti zmenšování vlivu nadměrného hluku na životní prostředí (navrhne, jak snížit hluk ve svém okolí a jak se chránit před hlukem)
­	podle obrázku popíše funkci ucha	­	hygiena sluchu, ochrana před hlukem
­	přenos a vnímání zvuku v lidském uchu	Výchova ke zdraví: ochrana před nebezpečným hlukem
MPV: hudební výchova
MPV: přírodopis - sluch		
3.	Jaderná fyzika				
­	obrázkem nebo popisem znázorní model atomu a jádra
­	(podle vlastností odliší sílu elektrickou a jadernou)
­	podle značky jádra určí počet protonů a neutronů 
­	k protonovému číslu přiřadí značku prvku a obráceně
­	rozliší jadernou reakci od chemické
­	popíše nebezpečí radioaktivního záření (včetně radonu) a možnou ochranu proti němu
­	popíše princip jaderné elektrárny a její výhody i nevýhody 
­	popíše princip a účinky jaderných zbraní	­	stavba atomu (opakování) a jádra
­	jaderná síla
­	označování jader
­	jaderná energie, štěpná reakce, jaderný reaktor, jaderná elektrárna

­	ochrana lidí před radioaktivním zářením
	MPV: chemie

PT: environmentální výchova
TO: lidské aktivity a problémy životního prostředí

Výchova ke zdraví: ochrana před radioaktivitou

	ŠVP 1.5	
4.	Země a vesmír				
­	správně používá základní astronomické pojmy; ukáže (např. náčrtkem) vztahy mezi nimi
­	pomocí glóbusu nebo náčrtkem vysvětlí střídání dne a noci, roční období a podnebná pásm4a
­	objasní (kvalitativně) pomocí poznatků o gravitačních silách pohyb planet kolem Slunce a měsíců planet kolem planet 
­	popíše základní vlastnosti Slunce, Země, Měsíce a významných planet 
(porovná je podle velikosti, teploty, skupenství na povrchu; mezi významné planety můžeme zařadit např. Venuši, Mars a Jupiter)
­	odliší hvězdu od planety na základě jejich vlastností	sluneční soustava – její hlavní složky: planeta, měsíc, planetka, kometa, meteor

hvězda, galaxie, souhvězdí	MPV: zeměpis

	Exkurze: hvězdárna
HK

ŠVP 1.2
ŠVP 2.4

LP: Domácí lab. práce  – pozorování hvězdné oblohy	
5.	Energie				
­	rozliší druhy energie a jejich přeměny
­	rozliší, které přeměny energie jsou pro člověka užitečné a které škodlivé, a v konkrétních případech navrhne, jak škodlivým přeměnám předcházet
­	zhodnotí výhody a nevýhody využívání různých energetických zdrojů z hlediska vlivu na životní prostředí i z dalších hledisek	­	energie pohybová, polohová (gravitační, elektrická, magnetická, pružnosti), vnitřní (tepelná, chemická, jaderná), zářivá (sluneční)

­	obnovitelné a neobnovitelné zdroje energie	PT: environmentální výchova
TO: lidské aktivity a problémy životního prostředí

	ŠVP 3.2
ŠVP 4.3
	
6.	Polovodiče				
­	odliší polovodič od vodiče a nevodiče na základě analýzy jejich vlastností 
­	zapojí správně polovodičovou diodu	­	vedení proudu v polovodičích typu N a P
­	volný elektron, díra
­	přechod PN, polovodičová dioda	
MPV: člověk a svět práce	ŠVP 3.3	

1.	FYZIKÁLNÍ VELIČINY A JEJICH MĚŘENÍ				
­	používá fyzikální pojmy, veličiny, jednotky a
jejich značky
­	vyhledá potřebné informace o fyzikálních veličinách, jednotkách nebo konstantách v MFCHT.
­	rozliší základní a odvozené veličiny a jednotky,
převádí jednotky
­	měří vybrané fyzikální veličiny vhodnými metodami
­	zpracuje a vyhodnotí výsledky měření
­	rozliší skalární veličiny od vektorových a využívá je při řešení fyzikálních problémů a úloh	­	Fyzikální veličiny a jejich jednotky
­	Mezinárodní soustava jednotek SI
­	Měření fyzikálních veličin
­	Chyby měření
­	Absolutní a relativní odchylka měření
­	 Skalární a vektorové fyzikální veličiny
­	 Operace s vektory
	MPV: člověk a svět práce

PT: Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech 
TO: Žijeme v Evropě
(Významní evropští fyzici a mezinárodní soustava jednotek SI)

MPV: matematika-převody, semilogaritmický tvar, statistické zpracování výsledků, vektorová algebra

MPV: dějepis-významní fyzici

	LP: Měření délky posuvným měřidlem a mikrometrem
LP: Měření obsahu
	
2.	KINEMATIKA				
­	užívá model hmotného bodu při řešení problémů a zná meze jeho použitelnosti
­	rozpozná, jaký druh pohybu koná těleso vzhledem k jinému tělesu
­	 užívá základní kinematické vztahy při řešení
problémů a úloh o pohybech rovnoměrných a
rovnoměrně zrychlených ( zpomalených )
­	 sestrojí grafy závislosti dráhy, rychlosti,
zrychlení na čase pro pohyby rovnoměrné a
rovnoměrně zrychlené ( zpomalené )	­	Vztažná soustava a hmotný bod
­	Poloha a změna polohy tělesa
­	Rychlost a zrychlení tělesa
­	Rovnoměrný přímočarý pohyb
­	Rovnoměrně zrychlený přímočarý pohyb
­	Rovnoměrný pohyb po kružnici	

MPV: matematika-oblouková míra		
3.	DYNAMIKA				
­	 určí v konkrétních situacích síly působící na těleso
­	sestrojí výslednici sil a rozloží sílu na složky
­	 využívá Newtonovy pohybové zákony při řešení
úloh a k předvídání pohybu těles
­	využívá zákon zachování hybnosti při řešení úloh
­	rozhodne, zda je vztažná soustava inerciální nebo neinerciální.
­	posoudí vliv třecích sil na pohyb tělesa	­	Síla jako fyzikální veličina
­	Skládání a rozkládání sil
­	Newtonovy pohybové zákony
­	Inerciální vztažná soustava
­	Hybnost a její změna
­	Třecí síla		LP: měření součinitele smykového tření pomocí nakloněné roviny	
4.	MECHANICKÁ PRÁCE, VÝKON A ENERGIE	­				
­	v konkrétních případech určí práci vykonanou
konstantní silou a z ní změnu energie tělesa
­	 využívá zákon zachování mechanické energie
při řešení problémů a úloh
­	v konkrétních případech vypočítá výkon a
účinnost zařízení	­	 Mechanická práce
­	Kinetická a potenciální energie
­	Souvislost změny mechanické energie s prací
­	Zákony zachování energie, hmotnosti a
hybnosti
­	Výkon a účinnost			
5.	GRAVITAČNÍ POLE				
­	uvede konkrétní příklady gravitačního působení těles
­	určí, ve kterých případech lze považovat gravitační pole za homogenní
­	objasní pohyb těles v gravitačním poli Země a pohyb planet v gravitačním poli Slunce	­	Newtonův gravitační zákon
­	Centrální a homogenní gravitační pole
­	Gravitační a tíhová síla
­	Pohyby těles v centrálním a v homogenním gravitačním poli
­	Kosmické rychlosti a Keplerovy zákony			
6.	MECHANIKA TUHÉHO TĚLESA				
­	užívá model tuhého tělesa při řešení problémů a zná meze jeho použitelnosti
­	rozliší posuvný a otáčivý pohyb tuhého tělesa
­	určí v konkrétních situacích momenty sil působících na těleso a vypočítá výsledný moment síly
­	určí v konkrétních situacích sily působící na těleso a vypočítá nebo sestrojí jejich výslednici
­	rozloží v určitých situacích sílu na její složky
­	nalezne experimentálně těžiště některých těles
­	vypočítá kinetickou energii tuhého tělesa	­	Posuvný a otáčivý pohyb tuhého tělesa
­	Moment síly vzhledem k ose otáčení
­	Těžiště tuhého tělesa
­	Skládání a rozkládání sil
­	Rovnovážná poloha tuhého tělesa
­	Kinetická energie tuhého tělesa
		LP:Měření hustoty pevné látky	
7.	MECHANIKA TEKUTIN				
­	uvede společné a rozdílné vlastnosti kapalin a plynů
­	využívá poznatky o zákonitostech tlaku klidných tekutinách při řešení praktických úloh
­	objasní chování tělesa v klidné tekutině z analýzy sil působících na těleso
­	využívá rovnici kontinuity a Bernoulliho rovnici při řešení úloh	­	Vlastnosti kapalin a plynů
­	Tlak v tekutinách
­	Pascalův zákon a hydraulická zařízení
­	Hydrostatický tlak a Archimédův zákon
­	Proudění tekutin
­	Rovnice spojitosti toku a Bernoulliho rovnice		Exkurze: Agro-Hytos Vrchlabí	

1.	ZÁKLADNÍ POZNATKY MOLEKULOVÉ FYZIKY A TERMIKY				
­	využívá základní principy kinetické teorie látek při
objasňování vlastností látek různých skupenství a
procesů v nich probíhajících
­	rozhodne, zda je daná soustava v určitých případech v rovnovážném stavu
­	převádí Celsiovu teplotu na termodynamickou a naopak
­	měří teplotu laboratorním teploměrem
­	vypočítá hmotnost molekuly a hodnoty molárních veličin při řešení určitých úloh	­	Kinetická teorie látek a modely vnitřní struktury různých skupenství látky
­	Rovnovážný stav soustavy
­	Teplota a její měření
­	Molární veličiny	MPV: chemie		
2.	VNITŘNÍ ENERGIE, PRÁCE A TEPLO				
­	uvede konkrétní příklady změny vnitřní energie konáním práce a tepelnou výměnou
­	určí v konkrétních případech teplo přijaté či odevzdané při tepelné výměně	­	Vnitřní energie a její změna
­	První termodynamický zákon
­	Teplo. Kalorimetrická rovnice
­	Měrná tepelná kapacita
­	Různé způsoby přenosu vnitřní energie		LP: Měření kapacity kalorimetru

LP: Měření měrné tepelné kapacity neznámé látky	
3.	STRUKTURA A VLASTNOSTI PLYNU				
­	užívá model ideálního plynu při řešení problémů a zná meze jeho použitelnosti
­	využívá stavovou rovnici ideálního plynu stálé hmotnosti při předvídání stavových změn plynu
­	uplatňuje druhý termodynamický zákon při řešení fyzikálních úloh	­	Stavová rovnice ideálního plynu
­	Jednoduché děje s ideálním plynem stálé hmotnosti
­	Práce plynu a kruhový děj
­	Druhý termodynamický zákon
­	Tepelné motory	MPV: chemie
PT:Environmentální výchova
TO: Člověk a životní prostředí 
(Spalovací motory)
		
4.	STRUKTURA A VLASTNOSTI PEVNÝCH LÁTEK				
­	uvede konkrétní příklady krystalických a amorfních látek
­	analyzuje vznik a průběh procesu pružné deformace pevných těles
­	zákonitosti teplotní roztažnosti pevných
těles využívá k řešení praktických problémů	­	Látky krystalické a amorfní
­	Druhy deformace
­	Normálové napětí a Hookův zákon
­	Délková a objemová roztažnost pevných látek	MPV: geologie
MPV: chemie		
5.	STRUKTURA A VLASTNOSTI KAPALIN				
­	užívá model ideální kapaliny při řešení problémů a zná meze jeho použitelnosti
­	vysvětlí jevy související s povrchovou silou a energií kapalin
­	zákonitosti teplotní roztažnosti kapalin využívá k řešení praktických problémů a porovná ji s teplotní roztažnosti pevných těles
­	zhodnotí význam anomálie vody v přírodě	­	Povrchová vrstva kapaliny.
­	Povrchové napětí a kapilární jevy
­	Objemová teplotní roztažnost kapalin
	MPV: chemie	LP: Ověření vztahu pro výšku vodního sloupce v kapiláře	
6.	ZMĚNY SKUPENSTVÍ LÁTEK				
­	porovná tání krystalických a amorfních látek
­	objasní kvalitativně i kvantitativně změny skupenství, předvídá děje související se změnami stavu látek za pomoci fázového diagramu
­	uvede faktory, které ovlivňují vypařování a teplotu varu a tání	­	Tání, tuhnutí, vypařování, var, kapalnění
­	Sytá pára, fázový diagram
­	Skupenské a měrné skupenské teplo
­	Vlhkost vzduchu			
7.	MECHANICKÉ KMITÁNÍ				
­	uvede příklady mechanických oscilátorů
­	popíše a charakterizuje kmitavý pohyb z hlediska kinematiky
­	popíše přeměny energie v mechanickém oscilátoru
­	popíše a charakterizuje kmitavý pohyb z hlediska dynamiky, především u kyvadla a závaží na pružině	­	Mechanický oscilátor a jeho perioda a frekvence
­	Časový diagram harmonického kmitání
­	Rovnice okamžité výchylky
­	Přeměny energie v mechanickém oscilátoru
­	Tlumené a nucené kmitání
­	Rezonance		LP: Měření periody matematického kyvadla v závislosti na jeho parametrech.
	
8.	MECHANICKÉ VLNĚNÍ A ZVUK				
­	objasní vznik postupné a stojaté vlny v řadě bodů
­	zapíše rovnici postupné vlny
­	porovná možnosti šíření mechanického vlnění v různých prostředích
­	objasní pojmy odraz a interference mechanického vlnění
­	uvede základní charakteristiky zvuku a popíše některé jevy spojené se šířením zvuku	­	Druhy vlnění a jejich charakteristika
­	Vlnová délka a fázová rychlost vlnění
­	Šíření vlnění v prostoru
­	Interference vlnění a stojaté vlnění
­	Odraz, lom a ohyb vlnění v izotropním prostředí
­	Zvuk. Zdroje zvuku. Šíření zvuku
­	Hlasitost a intenzita zvuku.	PT:Environmentální výchova
TO: Člověk a životní prostředí
(Ochrana před nadměrným hlukem)

MPV: estetická výchova - hudební
MPV: biologie		

1.	ELEKTROSTATIKA				
­	uvede vlastnosti elektrického náboje
­	předvede různé způsoby elektrování těles
­	porovná centrální a homogenní elektrické pole
­	porovná účinky elektrického pole na vodič a izolant
­	popíše elektrické pole různými veličinami	­	Elektrický náboj a jeho zachování
­	Coulombův zákon
­	Intenzita a potenciál elektrického pole
­	Elektrické napětí
­	Kapacita vodiče, kondenzátor			
2.	ELEKTRICKÝ PROUD V LÁTKÁCH				
­	sestaví správně podle schématu elektrický obvod
­	změří elektrický proud a elektrické napětí
­	využívá Ohmův zákon při řešení jednoduchých i rozvětvených elektrických obvodů
­	rozlišuje elektromotorické a svorkové napětí
­	 řídí se zásadami bezpečného zacházení s elektrickými spotřebiči
­	vypočítá proud a napětí v jednotlivých částech obvodu
­	porovná účinky elektrického proudu v kovech, kapalinách, plynech a polovodičích
­	objasní funkci některých polovodičových součástek
­	aplikuje poznatky o mechanismech vedení elektrického proudu v kovech, polovodičích, kapalinách a plynech při analýze chování těles z těchto látek v elektrických obvodech	­	Elektrický proud jako děj a jako veličina
­	Měření elektrického proudu a napětí
­	Ohmův zákon pro část obvodu a uzavřený obvod
­	Elektrický odpor a jeho vlastnosti.
­	Spojování rezistorů
­	Elektrická energie a výkon stejnosměrného
­	proudu
­	Elektrický proud v polovodičích
­	Vlastní a příměsová vodivost.
­	Polovodičová dioda
­	Elektrický proud v kapalinách
­	Elektrolytická disociace a elektrolýza
­	Chemické zdroje napětí
­	Elektrický proud v plynech
­	Různé typy výbojů v plynech	

MPV: chemie	LP: Sestrojení zatěžovací charakteristiky elektrického zdroje
LP:Porovnání VA-charakteristiky rezistoru a žárovky
LP:Měření rezistivity kovového vodiče.
LP: Sestrojení VA-charakteristiky polovodičové diody.
LP: Ověření Faradayových zákonů elektrolýzy	
3.	STACIONÁRNÍ MAGNETICKÉ POLE				
­	určí zdroje stacionárního magnetického pole
­	znázorní magnetické pole magnetů a vodičů s proudem
­	uvede základní vlastnosti magnetického pole a pomocí nich řeší úlohy
­	vysvětlí funkci magnetických zařízení a magnetické vlastnosti materiálu	­	Magnetické pole vodiče s proudem
­	Magnetická síla
­	Silové působení magnetického pole na vodič
s proudem
­	Magnetická indukce
­	Magnetické pole rovnoběžných vodičů a cívky
­	Částice s nábojem v magnetickém poli
­	Magnetické vlastnosti látek
­	Magnetické materiály v praxi		Doplňkové nepovinné učivo: magnetické pole Země
	
4.	NESTACIONÁRNÍ MAGNETICKÉ POLE				
­	určí zdroje nestacionárního magnetického pole
­	vyloží základní vlastnosti nestacionárního magnetického pole pomocí Faradayova a Lenzova zákona
­	využívá zákon elektromagnetické indukce při určování indukovaného napětí	­	Elektromagnetická indukce
­	Faradayův zákon
­	Lenzův zákon
­	Indukované napětí a proud
­	Vlastní indukce, indukčnost
­	Přechodové jevy			
5.	STŘÍDAVÝ PROUD				
­	objasní vznik střídavého proudu
­	znázorní časový průběh střídavého proudu a napětí v grafu v závislosti na čase
­	rozliší okamžité, maximální a efektivní hodnoty střídavého proudu a napětí
­	popíše vliv rezistoru, cívky a kondenzátoru na obvod střídavého proudu
­	vysvětlí funkci generátoru střídavého proudu, elektromotoru a transformátoru
­	popíše základní principy výroby a vedení elektrického proudu v praxi	­	Střídavé harmonické napětí a proud.
­	Frekvence a perioda střídavého proudu
­	Rovnice harmonického střídavého napětí a proudu a časové diagramy
­	Efektivní hodnoty střídavého proudu a napětí
­	Výkon střídavého proudu
­	Obvody střídavého proudu
­	Alternátor, elektromotor a transformátor
­	Elektrárna a přenosová soustava energetiky	PT: Environmentální výchova
TO: Člověk a životní prostředí
(Druhy elektráren, jejich vliv na životní prostředí)
	Doplňkové nepovinné učivo: popis domácí spotřebitelské sítě

LP: Měření indukčnosti cívky a kapacity kondenzátoru pomocí střídavého proudu

LP: Navržení a ověření transformátoru.	
6.	ELEKTROMAGNETICKÉ VLNĚNÍ A KMITÁNÍ				
­	objasní souvislost elektromagnetických a mechanických kmitů
­	popíše vlastnosti elektromagnetické vlny a elektromagnetického oscilátoru
­	mechanické vlnění využije k popisu elektromagnetických vln	­	Elektromagnetické kmity
­	Vlastní a nucené kmity, rezonance
­	Elektromagnetické vlnění
­	Postupná a stojatá vlna v dvojvodičovém vedení
­	Šíření elektromagnetického vlnění v prostoru a jejich vlastnosti.		Doplňkové nepovinné učivo: popis přenosové soustavy	

1.	OPTIKA				
­	porovná šíření různých druhů elektromagnetického vlnění v různých prostředích
­	uvede rozdíly mezi mechanickým a elektromagnetickým vlněním
­	využívá zákona odrazu a lomu při řešení úloh
­	popíše základní vlnové vlastnosti světla
­	objasní kvalitativně ohyb světla a jeho interferenci na tenké vrstvě
­	rozliší skutečný a zdánlivý obraz vytvořený optickou soustavou
­	aplikuje poznatky o odrazu světla ke grafickému určování polohy a vlastností obrazu vytvořeného rovinným a kulovým zrcadlem
­	aplikuje poznatky o lomu světla ke grafickému určování polohy a vlastností obrazu vytvořeného čočkou
­	využívá zobrazovací rovnici a vztahy pro příčné zvětšení	­	Elektromagnetická vlna
­	Spektrum elektromagnetického záření
­	Světlo jako elektromagnetické vlnění
­	Frekvence a vlnová délka světla
­	Šíření a rychlost světla v různých optických prostředích
­	Světelný paprsek a paprsková optika
­	Zákon odrazu a zákon lomu.
­	Disperze světla, interference a ohyb světla
­	Optická soustava a optické zobrazení
­	Vlastnosti obrazu
­	Zobrazení odrazem na rovinném a kulovém zrcadle
­	Zobrazovací rovnice a příčné zvětšení kulového zrcadla
­	Zobrazení lomem na tenkých čočkách
­	Zobrazovací rovnice a příčné zvětšení čočky
­	Oko jako optická soustava
­	Vady oka. Lupa	

MPV: matematika-geometrická konstrukce

MPV: biologie	LP: Ověření zákonu lomu světla

LP: Ověření optické rovnice pro spojku.	
2.	SPECIÁLNÍ TEORIE RELATIVITY				
­	vysvětlí rozdíly mezi klasickou a relativistickou fyzikou, vymezí jejich pole působnosti	­	Galileova transformace, klasický princip relativity, klasické skládání rychlostí
­	Základní postuláty a jejich důsledky
­	Relativistická kinematika
­	Relativistická dynamika			
3.	FYZIKA MIKROSVĚTA				
­	využívá poznatků o kvantových vlastnostech záření k objasnění různých projevů interakce záření s látkou
­	vysvětlí dualismus vlna- částice
­	vypočítá energii fotonu
­	popíše model atomu vodíku
­	využívá zákonitosti kvantování energie atomu k určování frekvencí záření, které může atom emitovat nebo absorbovat
­	popíše princip laseru
­	posoudí stabilitu jader pomocí vazebné energie
­	objasní podstatu jednotlivých typů radioaktivních přeměn
­	objasní význam poločasu rozpadu
­	uvede možnosti využití radioizotopů
­	využívá zákon radioaktivní přeměny k předvídání chování radioaktivních látek
­	provede energetickou bilanci jaderné reakce
­	 popíše jadernou syntézu a štěpení těžkých jader a posoudí jejich využití
­	navrhne možné způsoby ochrany člověka před nebezpečnými druhy záření	­	Fotoelektrický jev. Foton a jeho vlastnosti
­	Vlnové vlastnosti částic
­	Korpuskulární a vlnová povaha částic a záření
­	Jádro a elektronový obal atomu
­	Kvantování energie elektronů v atomu
­	Emisní a absorpční spektra
­	Spontánní a stimulovaná emise
­	Laser
­	Složení atomového jádra. Jaderné síly
­	Hmotnostní úbytek a vazebná energie
­	Stabilita jader a radioaktivita.
­	Typy radioaktivních přeměn
­	Využití radionuklidů
­	Poločas přeměny
­	Zákon radioaktivní přeměny
­	Jaderné reakce
­	Štěpení a syntéza jader
­	Jaderný reaktor a jaderná elektrárna
­	Ochrana před škodlivými účinky jaderného záření
­	Jaderná bezpečnost	MPV: chemie

PT: Environmentální výchova
TO: Člověk a životní prostředí
(Jaderná energetika)

PT: Výchova k myšlení v evropských a globálních souvislostech 
TO: Žijeme v Evropě
(Vývoj evropské a světové energetiky a vědy)
	LP: Ověření zákonu radioaktivní přeměny pomocí modelu čočky

Doplňkové nepovinné učivo: astrofyzika